Традициите на Великден
Съдържание
Приготовленията за Великден траят цяла седмица преди най-християнския празник. Великден се празнува в продължение на 3 дни.
Яйцата се боядисват на Велики Четвъртък или на Велика събота. С първото, боядисано в червено яйце, бабата чертае кръст по челата на децата, за да са здрави и румени през годината. Това яйце се слага пред домашната икона или се заравя в средата на нивата, за да я пази.
![Великден – Традицията повелява Великден – Традицията повелява](https://sanovnik.at/wp-content/uploads/2020/02/easterr-1024x704.jpg)
На Велики Четвъртък се замесва тестото за великденските хлябове. Те носят най-разнообразни названия из България: великденски кравай, богова пита, кошара, харман, квасник, яйченик, плетеница или кукла. Украсяват се с нечетен брой червени или бели яйца и усукано около тях тесто.
Жените приготвят и по-малки великденски хлебчета с по едно червено яйце в средата, които се дават на първия гостенин, на кумувете, а девера и на роднини. Сутринта в неделя всички отиват на църква за тържествената литургия и се връщат със запалени свещи в къщи, като се поздравяват с “Христос Возкресе” .
Младоженците през този ден гостуват на своите кумове, родители и на девера. Те носят великденски хлябове и кошница с червени яйца. Посрещат ги с богато подредени трапези.
Символите
Великденски яйца
Историята показва, че боядисаните яйца са се дарявали още от древен Египет, Персия, Рим, Китай и Гърция. Те символизирали раждането на живота.
![Великденски яйца Великденски яйца](https://sanovnik.at/wp-content/uploads/2020/02/256x144-1024x648.jpg)
Много култури асоциират яйцето с вселената. Персите например вярвали, че Земята се е излюпила от гигантско яйце. Евреите са имали обичай, когато отиват на гости при някой, да даряват някакъв дар на домакина. Ако гостът е бил много болен, то той подарявал яйце.
Според християнските предания, когато Мария Магдалена отишла в Рим да се срещне с римския император, следвайки този обичай, тя му подарила яйце, което било обагрено в червено, символ на кръвта на Христос.
Много народи виждали в яйцето символ на прераждането през пролетта. Яйцата са били боядисвани, декорирани и рисувани от римляни, гали, перси и китайци.
След възникване на християнството яйцето започва да се възприема като символ на раждането на човека от природата.
В православния свят яйцата се използват като специално Великденско поздравление. Хората се чукат с яйца и се поздравяват с фразата “Христос Воскресе”.
Великденски заек
Макар и католическа традиция великденския заек бързо е спечелил сърцата ни. Легендата разказва, че великденския заек носи кошница, пълна с шарени яйца, сладкиши и играчки на децата в нощта преди Възкресение. Той я оставя или на точно определено място в дома, или я скрива някъде и малчуганите трябва да я намерят в празничната сутрин. Великденските зайци символизират плодородието.
![Великденски заек Великденски заек](https://sanovnik.at/wp-content/uploads/2020/02/easter-bunny-95096_1280-1024x682.jpg)
Първите текстове, в които се споменава великденският заек са от 1620 г. Великата символика на заека тръгва от Елзас. Първият сладкиш с формата на великденски заек е направен в началото на 19 век в Германия. Именно германските заселници го пренасят в САЩ.
Великденско дърво
В Германия през 1945 година Volker Kraft видял първото великденско дърво и решил да има свое, когато порастне. Времето минавало, младият мъж създал свое семейство с деца, но не забравил детската си мечта.
![Великденско дърво Великденско дърво](https://sanovnik.at/wp-content/uploads/2020/02/50a7cea01aad9e451a8d29ea4025cde69e8706b9-1024x711.jpeg)
През 1965 година направил своето великденско дърво, украсено с 18 цветни пластмасови яйца. С времето вместо цели яйца, той и съпругата му украсявали дървото само с черупки. Тази практика ставала все по-известна не само в родния град на Volker Saalfeld и скоро се популяризирала в цяла Германия.
Красивата традиция била продължена от потомците му и в днешно време на Великденското дърво се намират 9500 яйца – наистина внушителна цифра.
Великденска пръчка
В Полша, Чехия, Словакия, Унгария и Румъния има странен за нас ритуал. Там в понеделника след Великден и до днес се спазва традиция, в която мъжете пръскат жените с вода или парфюм и ги пляскат с украсена с панделка пръчка. В тази страни мъжете вярват, че по този начин гарантират доброто здраве и красотата на жените си до следващия Великден.
![Великденска пръчка Великденска пръчка](https://sanovnik.at/wp-content/uploads/2020/02/618x763.jpg)
Великденска керамика
В Корфу, Гърция, хората хвърлят керамични изделия от балконите си на първия ден от Великден. Местните вярват, че хвърлянето на керамика носи късмет и ще бъдат късметлии до края на годината.
Обичаят има венециански или езически произход. Чупенето на керамика символизира посрещането на пролетта и новата реколта, която ще бъде събирана в нови делви.
Великденска люлка
В Латвия люлеенето на Великденската сутрин е известна традиция. Вярва се, че люлеенето е свързано с плодовитостта и трябва да бъде направено, за да може добитъкът да бъде добре. Също така защитава от ухапвания от комари и мухи през лятото.
Не пропускайте да видите и ⤵️
Пожелания за Великден
Трапезата за Великден
Великденското яйце – история
Великден отключва синдром на празничното сърце
Великден – традиции и обичаи за празника
Храненето през великденските пости